Proč křičíme na děti a pak si to vyčítáme? Jak udržet emoce na uzdě
![Proč křičíme na děti a pak si to vyčítáme? Jak udržet emoce na uzdě](https://www.cestazelvy.cz/files/thumbs/mod_clanky/4247.634005787.jpg)
Sociální sítě se staly neoddělitelnou součástí našeho každodenního života. Nabízejí možnost navázat spojení, posílit sebevědomí a prožívat sounáležitost. Způsobily revoluci ve způsobu, jakým komunikujeme a sdílíme informace. Nicméně, jak ukazují nedávné výzkumy, přílišné používání těchto platforem může přinášet nejen pozitivní přínosy, ale představuje i potenciální rizika pro duševní zdraví.
Velká diskuse se vede ohledně dopadu sociálních sítí na děti a dospívající. Většina sociálních platforem vyžaduje, aby uživatelům bylo alespoň 13 let, ale někteří odborníci uvádějí, že i to je příliš nízký věk pro jejich používání. Průzkumy z USA a Anglie zjistily, že dospívající, kteří tráví více než tři hodiny denně na sociálních sítích, jsou náchylnější k duševním obtížím a mohou mít příznaky deprese a úzkosti.
Podle Jean Twengeové, profesorky psychologie na Státní univerzitě v San Diegu a autorky knihy The Real Differences between Gen Z, Millennials, Gen X, Boomers and Silents—and What They Mean for America’s Future, zjevně není náhoda, že výskyt deprese začal u dospívajících prudce stoupat kolem roku 2012. Přesně tehdy raketově narůstala popularita chytrých telefonů a byla to také doba, kdy se rozšířily lajky u příspěvků. Algoritmy začaly být sofistikovanější, aby udržely lidi na sociálních sítích déle.
Na druhou stranu doktor Keith N. Hampton, výzkumný pracovník katedry médií a informací Michiganské státní univerzity, k tomuto uvádí: „Přehnané obavy veřejnosti a odborníků z používání internetu, mobilních telefonů a sociálních médií představují riziko démonizace technologií, které mají jinak pozitivní vliv na duševní zdraví většiny dospělých.“
Sociální média z druhého pohledu totiž umožňují hlavně dospívajícím vytvářet si online identitu, komunikovat s ostatními a budovat sociální sítě. Tyto sítě jim mohou poskytovat cennou podporu, zejména těm, kteří zažívají vyloučení nebo mají postižení či chronická onemocnění. Online komunity mohou poskytnout prostor pro diskuse týkající se zdravotních potíží, nepříznivých životních událostí nebo každodenních problémů, což může snížit pocit stigmatizace a zvýšit sounáležitost a vnímanou emocionální podporu. Vzájemná přátelství, obohacující sociální interakce a humor na sociálních sítích také snižovaly stres během pandemie COVID-19.
Výzkumy ukazují, že nadměrné používání sociálních médií bývá spojeno s nižší psychickou pohodou. Zjištění však také naznačují, že spíše kvalita než kvantita při jejich používání může rozhodnout o tom, zda tato zkušenost zlepší, nebo zhorší duševní zdraví uživatele.
V otázce vlivu sociálních médií na člověka nepanuje ani negativní, ani pozitivní shoda. Pokud však budeme zvyšovat svoji mediální gramotnost, můžeme maximalizovat své šance na vyvážené, bezpečné a smysluplné zážitky na těchto platformách.
Zvažte tyto kroky, abyste podpořili zodpovědné používání sociálních médií a omezili některé jejich negativní účinky:
Autor: Moudrá želva
Tento článek obsahuje kvíz. Pro vyplnění kvízu je třeba se přihlásit.
Získejte přístup ke všem článkům, slevu na placené webináře a produkty TCM a mnoho dalšího s naším předplatným.
Každý měsíc pro vás zajistíme slevu od různého výrobce produktů čínské medicíny.
Každý měsíc pro vás zajistíme slevu od různého výrobce produktů čínské medicíny.
Každý měsíc pro vás zajistíme slevu od různého výrobce produktů čínské medicíny.